Az ukrán hatóságok újabb áruszállítási útvonalat terveznek a Dunán keresztül, hogy exportjukat a háború előtti szintre emeljék – számolt be az Ukrinform Olekszandr Kubrakov közösségfejlesztési, terület- és infrastruktúraügyi miniszter, újjáépítésért felelős miniszterelnök-helyettes a Bloombergnek adott interjújára hivatkozva.
„Idén terveink között szerepel az exportőrök előtt álló mesterséges akadályok megszüntetése, és a belföldi logisztika fejlesztésén is dolgozunk. Konténerszállítást tervezünk a felső Duna mentén” – mondta, hozzátéve, hogy ez a Románián átvezető útvonal „kiszámíthatóbb, mint a lengyel határon kialakult helyzet”.
Kubrakov elmondása szerint a tervek szerint az új termékszállítási útvonal az ukrán izmaili kikötőtől a romániai Konstancáig és a németországi Duna-parti kikötőkig tart majd.
Hozzátette: míg sok exportőr a Fekete-tengeren keresztüli szállítást részesíti előnyben, mert az olcsóbb, a Dunán keresztüli mennyiség továbbra is 1,2-1,8 millió tonna havonta.
„Ez határozottan nem fenyegetés a lengyel gazdák számára, hiszen nem csak mezőgazdasági termékeket szállítunk, hanem autóalkatrészeket is szállítunk német autógyártók számára. A határzár milliárdos veszteséget jelent mind a mi, mind az Európai Unió gazdaságának” – mondta a miniszter.
A nagy hajók karbantartása fontos az odesszai régió tengeri kikötőiből származó gabonaszállítás felfüggesztésének feltételei miatt.
Ukrajnában a legnagyobb mezőgazdasági termékeket Dunán keresztül exportáló hajót rakodják – közölte a Dunai Hajózási Társaság július 18-án. Az Ali M tengeri hajóról van szó, amelynek hordozóképessége meghaladja a 45 ezer tonnát.
„Az exportművelet egységes logisztikai szolgáltatás keretében történik, amelyet tavaly vezettünk be” – áll a közleményben.
Az elmúlt hetekben több uszálykaraván 34 ezer tonna árpát juttatott el Konstancára a dunai kikötőkből. A hajókat a Dunai Hajózási Társaság kiliai rakodótelepén vagy más terminálokon rakodják be, és Konstanca kikötőjébe küldenek, ahol haladéktalanul átrakodják őket a nagy tengeri hajókra.
A Dunai Hajózási Társaság felhívta a figyelmet az ukrán gazdálkodók szállítási igényének növekedésére, akik növelik a mezőgazdasági termékek exportmennyiségét. A vállalkozás hangsúlyozta a nagy tengeri hajók szolgáltatásának fenntartásának fontosságát az odesszai kikötőkből származó gabonaszállítmányok megszűnése esetén is.
„A gőzhajók folyami bárkakaravánjai továbbra is Konstancába tartanak még a hagyományos sekély dunai vízviszonyok között is, ami megnehezítheti a tengeri hajók kezelését” – biztosított a Dunai Hajózási Társaság.
A folyó év 11 hónapjában három dunai kikötőben 14,5 millió tonna különféle rakományt tudtak feldolgozni.
A Duna-parti Izmail, Reni és Uszty-Dunajszk kikötőkben 2,9-szeresére nőtt az rakodás volumene idén január és november között 2021 azonos időszakához képest. A mezőgazdasági termékek exportjának volumene 42-szeresére ugrott – jelentette az Ukrán Tengeri Kikötők Igazgatósága december 20-án, kedden.
Az első helyet az élelmiszer-rakományok foglalják el. A mezőgazdasági termékek (olaj, kenyér) exportja a Duna-menti kikötőkből 6,1 millió tonnát tett ki, ami 42-szerese a tavalyi adatnak.
Az Ukrán Dunai Hajózási Társaság RT. (UDP) elindítja a Dunai Gabonaút projektet a mezőgazdasági termékek szállítására a romániai konstancai kikötőbe. Ezt Dmitro Moszkalenko, az UDP vezérigazgatója jelentette be.
„Már nyáron is feltételeztük, hogy Oroszország bármelyik pillanatban megpróbálhatja megzavarni a gabonakezdeményezést. Ezért kitartóan és szisztematikusan fejlesztettük a Dunai gabonaút elnevezésű projektünket” – mondta Moszkalenko. A teljes logisztikai láncot az UDP végzi és ellenőrzi.
A projekt fontos eleme a hajók online vezérlőrendszerekkel való felszerelése, videós megfigyelés és a hajóparancsnokok számának növelése a legénységben. Ez jelentősen növeli a flotta hatékonyságát.
Bulgáriában az alacsony vízállás miatt leállt a vízi szállítás, amelynek következtében nagy mennyiségű, Szerbia fele tartó áru akadt el.
A Duna vízállása több métert is csökkent, és bár a folyó Szerbiában továbbra is hajózható, Bulgáriában leállt a forgalom, emiatt pedig több mint egymillió tonna Szerbiába tartó szénszállítmány, 1,2 millió tonna búza, 400 ezer tonna egyéb gabona, továbbá rengeteg fém- és vegyipari nyersanyag rekedt Bulgáriában – közölte Tomislav Momirović építésügyi, közlekedési és infrastrukturális miniszter. Az áru egy részét teherautók és vonatok viszik tovább, de nincs kapacitás a teljes árumennyiség leszállítására.
Elmondása szerint Szerbiában kotrógépekkel el tudták végezni a szükséges munkálatok a Duna hajózhatósága érdekében, és szombaton aláírják azt a szerződést is, aminek köszönhetően a gépeket Bulgária rendelkezésére bocsátják – ezt követően Romániával közösen teszik majd hajózhatóvá a folyót Bulgáriában is.
Bár a munkálatok várhatóan 60 napig tartanak, ez alatt az idő alatt a dunai hajózás nem fog teljesen leállni.
Augusztus 27-én 11 hajó haladt át 45 ezer tonnányi rakománnyal a Svidke torkolatán és a romániai Sulina csatornán az Izmail Reni és Uszty-Dunajszk kikötők irányába. Ez a legmagasabb szám február 24., a teljes körű orosz invázió kezdete óta – számolt be Ukrajna Infrastrukturális Minisztériumának sajtószolgálata.
Konkrétan hét hajó haladt át a Duna Svidke torkolatán, négy pedig a romániai Sulina-csatornán.
Március óta több mint 4 millió tonna gabonát szállítottak a dunai kikötőkön keresztül, ez több az összes más módon szállított gabona mennyiségénél – közölte a minisztérium.
„A növekedés dinamikája jelentős. Ha márciusban kikötőink csak 16,5 ezer tonna mezőgazdasági terméket dolgoztak fel exportra, júliusban ez a szám mintegy 1,4 millió tonna volt. Ezek kiváló eredmények, de nem végérvényesek. Az Infrastrukturális Minisztérium a mezőgazdasági termékek biztonságos fekete-tengeri szállítására irányuló kezdeményezésének stabil működése mellett is folytatja a dunai export logisztikájának fejlesztését. Elsősorban a kikötők közötti akadálytalan vasúti kommunikáció feltételeit teremtjük meg, beleértve a közvetlen vasúti forgalom biztosítását is. A rendszeres beruházások és a dunai kikötők korszerűsítési programjának megvalósítása mellett lehetőség nyílik a kapacitásuk évi 25 millió tonnára való emelésére” – jelentette ki Olekszandr Kubrakov ukrán infrastrukturális miniszter.