A lengyel határzár miatt az Ukrán Dunai Hajózási Társaság kezdeményezte, hogy az Európai Unió tagországaiba kamionokkal szállított árukat átirányítsák folyami szállításra – számolt be csütörtökön az rbc.ua hírportál az Infrastrukturális Minisztérium sajtószolgálatára hivatkozva.
A jelentés szerint „a 2-5 ezer kamion helyett csak az ukrán dunai flotta folyami szállítása jelent alternatívát”. Az Ukrán Dunai Hajózási Társaság három szállítási útvonalat tervez az uszálykaravánok számára.
Ukrajna – Galat. Ez a leggyorsabb útvonal a rakományok nyugati határon át az Európai Unió tagországaiba történő szállítására. A folyami karaván havonta 5-7 utat tehet a romániai Galatiba. A konténerek szállítási határideje csak néhány nap.
Ukrajna – Regensburg. Az útvonal lehetővé teszi a rakomány szállítását Németországba, az ukrán export fő felvevő piacának legközelebbi pontjára, vagy bármely közép- és felső-dunai kikötőbe. De a szállítás időtartama hosszabb, mint a Galatiba történő szállítás esetén.
Ukrajna – Konstanca. Rakományszállítás az egyik legnagyobb európai tengeri kikötőbe, további exportlehetőséggel a világ bármely pontjára.
Az Ukrán Dunai Hajózási Társaság további uszálykaravánok összeállítását is tervezi a szállítási útvonalakra, amelyek havi 2,1 ezer konténer szállítást biztosítanak Regensburgba (Németország) vagy 5,9 ezer konténert Konstancába (Románia) – áll a jelentésben.
Ukrajna a román fekete-tengeri kikötőn, Konstancán keresztül idén januárban 436 ezer tonna ukrán gabonát exportált, míg az előző év azonos hónapjában a kivitel 700 ezer tonnát tett ki. Ez éves szinten 38 százalékos zsugorodásnak számít. Mindez aggodalmat keltett az üzemeltetőkben, hogy az orosz–ukrán háború kirobbanása óta kialakított exportútvonalak fokozatosan elsorvadnak.
A konfliktus előtt elhanyagolható volt Kijev Konstancán keresztüli kereskedelme, azonban a háború alatt jelentősen nőtt a forgalom: 2022-ben 8,6 millió tonnára bűvölt, tavaly pedig 14 millió tonnára emelkedett. A kikötőüzemeltetők, a logisztikai cégek és a vasúttársaságok mind beruházásokat eszközöltek az ukrán gabona kezelésére szolgáló kapacitás növelése érdekében – írja a Reuters.
A befektetéseket az Európai Unió is támogatja, azonban a szállítmányok elmaradása feleslegessé teheti a költséges fejlesztéseket. Ugyanakkor az elemzők egy része szerint tavasszal ismét nőhet a forgalom, most pedig ideiglenes szünetet látunk. Az ukrán gazdák ugyanis haboznak eladni ilyen alacsony árakon, miközben az ország a fekete-tengeri gabonafolyosón is egyre többet tud exportálni.
Az ukrán gabona útja
Az orosz–ukrán háború kirobbanása után az orosz flotta blokkolta a kikötőket, és az ukrán élelmiszerek nem jutottak ki a világpiacra. Azonban a felek 2022. júliusban megállapodást kötöttek az ENSZ és Törökország közvetítésével: Szergej Sojgu orosz védelmi miniszter és António Guterres ENSZ-főtitkár memorandumot írt alá az orosz mezőgazdasági termékek és műtrágyák világpiaci szállításának megkönnyítéséről.
Ezzel egy időben a kijevi delegáció szerződést írt alá Törökországgal és az ENSZ-szel a gabonaexportról. A fekete-tengeri gabonaegyezmény lehetővé tette az ukrán gabonaexportot három ukrán kikötőből (Csornomorszk, Odessza, Juzsnij) egy védett tranzitfolyosón keresztül. A megállapodást novemberben, majd tavaly márciusban is meghosszabbították, és július 17-ig volt érvényes.
Moszkva azonban nyáron közölte: az alkut csak akkor hosszabbítják meg újra, ha az Orosz Mezőgazdasági Bank (Rosszelkozbank) ismét része lesz a SWIFT-rendszernek. Ez nem történt meg, így a megállapodás is megszűnt. A felek között Recep Tayyip Erdogan török elnök próbált közvetíteni, sikertelenül. Az Európai Tanács szerint 2023 májusáig több mint 30 millió tonna gabona jutott a világpiacra a szerződésnek köszönhetően.
A fekete-tengeri gabonaegyezmény elhalása komoly aggodalmakat váltott ki globálisan, de végül Kijev sajátos megoldást eszelt ki. Majdnem ezer kilométeres utat megtéve az ukrán, román, bolgár, majd török nemzeti szuverenitás alatt álló tengerrészeken – a parttól számított mintegy 20 kilométeres, 12 tengeri mérföldes sávban – közlekednek a gabonával megrakott teherhajók a Boszporusz felé, hogy kiérjenek a Földközi tengerre.
Kijev szerint az ukrán mezőgazdasági export a fekete-tengeri gabonafolyosón már közelíti a háború előtti volument, de az árak esése miatt mégis csökkent a bevétel. Keleti szomszédunk a szárazföldi kivitelt is növelte, ez azonban feszültséget keltett a kelet-közép-európai országok és Ukrajna közt, mivel az olcsó gabona lenyomta a térség árait, ami nagy érvágás a térség gazdáinak, akik az ukrán gabona és más okok miatt tüntetnek.
Az agrárpolitikai minisztérium megerősítette, hogy megkezdődtek a technikai tárgyalások Lengyelországgal az exportengedélyekről, többek között az országok technikai információcserét folytattak. Ez lehetővé teszi az ukrán mezőgazdasági termékek exportjára vonatkozó korlátozások enyhítését – mondta Tarasz Viszockij agrárpolitikai és élelmiszerügyi miniszterhelyettes a telemaraton adásában.
Megjegyezte, hogy az engedélyeztetés nem jár mennyiségi kvóta bevezetésével. Arról van szó, hogy az exportőr kérelmet nyújt be a gazdasági minisztériumhoz, és az átkerül az Agrárpolitikai Minisztériumhoz, amely megkapja a jóváhagyást Lengyelországtól. A jóváhagyást követően adják ki az engedélyt. Ez azt jelenti, hogy a szomszédos ország figyelemmel kísérheti majd az export volumenét és a partnereket.
„A kvóta nélküli engedélyeztetés meglehetősen gyakori eszköz. Ezért, ha a jelenlegi, Lengyelország részéről érvényben lévő embargó cseréjéről beszélünk, akkor az engedélyeztetés pozitív lépés a kereskedelem liberalizációja felé. Lehetővé teszi bizonyos mennyiségek kereskedelmét egy bizonyos eljárás lejárta után. A jelenlegi helyzethez képest ez pozitív lépés lenne a kölcsönös kereskedelem kialakításában” – mondta Viszockij.
Hozzátette: Lengyelországnak példaként említik a tavaly szeptemberben embargót bevezetett, de az engedélyezési eljárásba beleegyező Romániával és Bulgáriával folytatott együttműködés pozitív tapasztalatait.
A miniszterhelyettes emlékeztetett arra, hogy miután az Európai Bizottság 2023 szeptemberében eltörölte a négy növény – búza, repce, napraforgó és kukorica – importjára vonatkozó korlátozásokat öt országba, köztük Lengyelországba, Varsó saját korlátozásokat vezetett be. Akkoriban Ukrajna kínált egy alternatív lehetőséget – az exportengedélyezést.
Georgios Herapetritis görög külügyminiszter az EU Tanácsának informális ülésén kijelentette, hogy országa készen áll alternatív útvonalat biztosítani az ukrán búza és más gabona félék szállítására északi kikötőin, Szalonikin és Alexandroupoliszon keresztül.
Az Ekathimerini című kiadvány közölte, Herapetritis hangsúlyozta, hogy Görögország hozzájárulhat a gabonaexport problémájának megoldásához. Az ország már tárgyalt uniós partnereivel, többek között Nagy-Britanniával, amely fontos szerepet játszik az Ukrajnával kapcsolatos döntéshozatalban.
Ajánlatuk szerint az árut vasúton, Románián és Bulgárián keresztül szállítanák Szalonikibe és Alexandroupoliszba.
Megjegyezték, hogy bár mindkét görög kikötőben elférnek a gabonaszállításhoz szükséges hajók, a vasúthálózat kapacitása Észak-Görögországban korlátozott. Ez azonban ösztönözné a vasút korszerűsítésének felgyorsítását, többek között az Alexandroupolis–Ormeniói vonalat, a Bulgária előtti utolsó állomást, amely közel van a török határhoz.
A görög terv alternatív útvonalat is tartalmaz a Balti- és az Adriai-tengeren keresztül. A balti opciót Lengyelország is támogatja Litvániával együttműködve. Az adriai lehetőség a horvát fiumei kikötőre fókuszál, a gabonát vasúton szállítanák Magyarországon és Szlovákián keresztül.