Több mint 100 ország állampolgárai több mint 3000 vállalatot alapítottak Ukrajnában a háború alatt. Kijev a legvonzóbb üzleti régióvá vált.
A leggyakrabban török állampolgárok indítottak vállalkozást a háború kezdete óta. 396 vállalkozás nyílt meg általuk (az összes vállalkozás 12,9%-a), az üzbég állampolgárok 312 vállalkozást jegyeztek be Ukrajnában (az összes vállalkozás 10,1%-a). A harmadik helyen a lengyel állampolgárok állnak 224 vállalkozással (7,3%).
A top 10-ben az Egyesült Államok, Kazahsztán, Németország, Azerbajdzsán, Izrael, az Egyesült Királyság és Kína állampolgárai is szerepelnek. Emellett a külföldi tulajdonosú cégek közel felét Kijevben jegyezték be. És ami a legmeglepőbb: az üzbég állampolgárok a leggyakoribb cégtulajdonosok a fővárosban 175 céggel – írja a pravda.ua.
A legtöbb külföldi tulajdonosú cég a nagykereskedelemmel (30,7%), az ingatlanügyletekkel (6,7%) és a számítógépes programozással (5,8%) foglalkozik.
Ukrajnában több mint 140 000 céget jegyeztek be a tömeges regisztrációs címeken. Vagyis egy helyen gyakran, több mint 50 vállalkozás is be van jegyezve.
Ukrajnába érkezett a Nemzetközi Valutaalap (IMF) küldöttsége, hogy a kijevi vezetéssel egyeztessen egy újabb hitelrészlet megadásának a feltételeiről.
Amennyiben a tárgyalások sikeresen zárulnak, Ukrajna várhatóan az év végéig megkapja az IMF-hitel harmadik részletét, mintegy 900 millió dollárt.
Az IMF igazgatósága június végén döntött arról, hogy megadja a négy évre szóló, 15,6 milliárd dolláros program második, 890 millió dolláros részletét. A keret első, 2,7 milliárd dolláros részletének az átutalását április elején hagyta jóvá a Nemzetközi Valutaalap.
Szerhij Marcsenko ukrán pénzügyminiszter pénteken sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy Kijev egyelőre nem jutott elegendő nemzetközi forráshoz az Oroszország indította háború pusztításai miatt szükségessé vált, sürgős újjáépítést szolgáló, idei évre betervezett projektek finanszírozására.
A várt mintegy 12,5 milliárd euróból eddig mindössze 3,5 milliárd eurót bocsátottak rendelkezésre – közölte pénteken a miniszter, a francia kormány küldöttével folytatott találkozójáról beszámolva.
Mint mondta, elsőbbséget élvez a gyors újjáépítés, mert ez szavatolja az ukrán lakosság biztos megélhetését biztonságos körülmények között és az ország gazdasági fellendülését. A legfontosabb teendők között említette meg a nélkülözhetetlen infrastruktúra, az energetikai hálózat és a lakóházak helyreállítását, valamint az aknamentesítést.
Marcsenko szerint Ukrajna csak a költségvetési hiány finanszírozására az idén mintegy 38 milliárd eurót vár a nemzetközi donoroktól. A kijevi vezetés nyugati szövetségesei a katonai segélyek mellett pénzügyi támogatást is nyújtanak, hogy az ország fedezni tudja költségvetési kiadásait és az egyéb költségeket.
Az Ukrajna elleni orosz háború kezdete, 2022. február 24. óta Kijev saját közlése szerint több mint 170 milliárd euró pénzügyi, katonai és humanitárius támogatásban részesült nemzetközi partnereitől. Az ukrán költségvetési kiadások túlnyomó részét külföldi finanszírozással fedezik.
Kijev június 1-jétől várhatóan 25 százalékkal, tonnánként 17 euróra emeli a Magyarországra és Szlovákiába irányuló nyersolajszállítás díját.
Idén ez már a második emelés lenne, ami a magyar inflációra is hatással lesz.
Kijev már januárban 18,3 százalékkal megemelte a tranzitdíjat. Más információk szerint augusztus 1-jétől további 23,5 százalékkal, 21 euró/tonnára emelkedik a díj. Ukrajna korábban az ország energetikai infrastruktúrájának erodációjával indokolta az emelését.
A Barátság kőolajvezeték a világ egyik leghosszabb nyersolajszállító infrastruktúrája, mintegy 4000 kilométeren keresztül szállít olajat Oroszországból. Érinti Csehországot, Németországot, Magyarországot, Lengyelországot és Szlovákiát is, számos finomítót ráadásul ezen a vezetéken keresztül táplálnak.
Azt is fontos kiemelni, hogy a Mol számtalanszor hangsúlyozta, hogy a finomítókat nem lehet egyik napról a másikra átállítani, és ezeknek a fejlesztéseknek óriási a költségvonzata.
Nem Joe Biden volt az egyetlen magas rangú személy, aki hétfőn Kijevbe utazott, hogy találkozzon Volodimir Zelenszkijjel.
Az ukrán elnök a Nemzetközi Valutaalap ügyvezető igazgatóját, Kristalina Georgievát is fogadta az ukrán fővárosban – tette közzé Zelenszkij a Telegram-csatornáján.
Az IMF támogatása lehetőséget teremt Ukrajna számára, hogy erős maradjon. Ez egyben fegyver is – egy gazdasági fegyver –, amely lehetővé teszi társadalmunk és vállalkozásaink fejlődését – írta az ukrán elnök.
Volodymyr Zelenskyy also met today with Kristalina Georgieva, Managing Director of the International Monetary Fund. pic.twitter.com/bHMFLYE0Ud
Alaposan megemelkedtek a bérleti díjak Kárpátalján, az árak meghaladták Kijev bérleti díjait is.
A DOM.RIA elemzése szerint Kárpátalján egy egyszobás lakás bérlése tavaly decemberben 17 304 hrivnya volt, ami 185,4 százalékkal több, mint egy évvel korábban – számolt be róla a pmg.ua hírportál.
A magyar határhoz legközelebbi régióval összevetésben még a fővárosban, Kijevben is alacsonyabb az egyszobás lakás ára.
Az elmúlt egy esztendő leforgása alatt 28,9 százalékkal csökkent 2021 decemberéhez képest, és 13 804 hrivnyában állapították meg.
Ukrajna valamennyi, a háború szempontjából viszonylag biztonságosabb megyéjében megfigyelhető a bérleti díjak jelentős emelkedése. Ezzel egyidejűleg a legtöbb olyan régióban, ahol háborús események zajlottak, vagy akár most is zajlanak – beleértve Kijev és Odessza megyét is –, olcsóbb lett a bérlés.
Jelenleg egy egyszobás lakást a legolcsóbb bérért Herszon (3000 hrivnya), Szumi (3211 hrivnya) és Csernyihiv (3314 hrivnya) megyében lehet kivenni.
A portál összesítése alapján 2022-ben a legnagyobb kereslet az albérletek iránt a fővárosban volt – az összes keresés 23,7 százaléka kijevi ingatlanokra irányult –, ezt követi a Vinnyica megye (11,2 százalék), valamint Ternopil megye (8,7 százalék).
Ukrajna energiarendszere újabb károkat szenvedett, ennek következtében Kijevben a fogyasztás 30%-ának megfelelő áramhiány alakult ki – számolt be a DTEK, Ukrajna legnagyobb magán energiaipari befektetője. A lakosságot arra figyelmeztették, hogy a teljes áramszünet elkerülése érdekében Kijevben és az ország középső régióiban az Ukrenerho állami energiavállalat példátlan vészhelyzeti korlátozásokat vezet be.
Olekszij Kuleba, a Kijev Megyei Katonai Adminisztráció vezetője közölte, határozatlan időre fel kell készülni a villamosenergia szolgáltatásának szüneteltetésére. A kikapcsolások korábban elkészített ütemteve már nem aktuális. A közeljövőben hosszabb és szigorúbb kikapcsolásokra kell felkészülni.
„A társaság új, kényelmesebb, az energiarendszer jelenlegi állapotát figyelembe vevő ütemtervek előkészítésén dolgozik. Jövő hét elején nyilvánosságra hozzák. Erről előzetes tájékoztatjuk a lakosságot. Energetikai mérnökeink az Ukrenerho szakembereivel, más szolgálatokkal és állami hatóságokkal együtt mindent megtesznek a helyzet mielőbbi stabilizálása érdekében” – áll a közleményben.
Kijevben és a térségben a villamosenergia-kapacitás 30%-át kitevő hiány lépett fel, a fővárosban és a közép-ukrajnai megyékben a rendszer összeomlásának megelőzése érdekében példa nélküli vészhelyzeti áramfogyasztási korlátozásokat vezetnek be – közölte csütörtökön az rbc.ua hírportál a DTEK áramszolgáltató vállalat sajtószolgálatára hivatkozva.
A közlemény szerint a korábban készült stabilizációs áramkikapcsolások ütemterve elvesztette az időszerűségét. „Sajnos a következő napokban szigorúbb és hosszabb áramszünetek veszik kezdetüket” – áll a jelentésben.
Ezenkívül a DTEK chatbot közleményt tett közzé a rendkívüli áramszünetekről: „Figyelem! Energiariasztás! A kijevi térség energetikai infrastruktúráját ért orosz támadás miatt az elosztórendszer-üzemeltetők az Ukrenerho utasításai szerint vészhelyzeti áramszüneteket vezetnek be.”
A DTEK kéri a fogyasztókat, hogy takarékoskodjanak az áramfogyasztással, a nagyobb fogyasztású készülékeket egyenként kapcsolják be, az áramfogyasztást lehetőség szerint csökkentsék reggel 06:00-11:00 óra és este 17:00-23:00 óra között. A közületi ügyfeleket arra kérik, hogy korlátozzák a külső világítás használatát az irodák, éttermek és bevásárlóközpontok homlokzatán.
Júniusban a kijevi vállalkozások 86%-a újrakezdte a munkát – a nem működő vállalkozások aránya 14%-ra csökkent, míg márciusban ez az arány 32%-ot tett ki – számolt be a kijevi városi adminisztráció gazdasági és beruházási igazgatósága.
A vállalkozások kapacitásának kihasználtsága 60%-ra emelkedett, ami 20%-kal haladja meg az idei áprilisi adatot.
Ezenkívül a kijevi városi munkaügyi központ adatai szerint június elején a munkaerőpiacon 15 400-ra nőtt a betöltetlen állások száma. Ezzel párhuzamosan megnőtt a konkurencia is: míg április elején egy megüresedett állásra hárman jelentkeztek, akkor júniusban ez a szám 10 főre emelkedett.
Fokozatosan újraindult az újépítésű ingatlanok értékesítése: a teljes körű orosz invázió kezdetétől áprilisig a piac leállt, a lun.ua weboldal adatai szerint jelenleg a kínálat 128 új építésű ingatlan.