![Javulnak a gazdasági mutatók](https://economic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/05/gdp.jpg)
Javulnak a gazdasági mutatók
Ukrajna gazdasági növekedése a tavalyi 5,3 százalék után idén 2,9 százalékra lassul, majd jövőre 5,9 százalékra gyorsul – derül ki az Európai Bizottság honlapján szerdán közzétett, frissített tavaszi makrogazdasági előrejelzéséből, amelyet az Interfax szemlézett.
„A háború továbbra is rontja a hangulatot és gátolja a termelőkapacitást, különösen az energiaszektorban, ahol az előzetes becslések szerint 2024 elejére az energiakapacitás 30-40 százaléka megsemmisült. Az egyének folyamatos sorozása, valamint a háború elől menekülő emberek állandó mozgása belföldön és külföldön valószínűleg továbbra is munkaerőhiányt fog okozni, ami kihatással lesz a gazdasági teljesítményre” – áll az Ukrán Nemzeti Bank (NBU) előrejelzésében.
![](https://economic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/05/gdp-1024x576.jpg)
Az európai bizottság honlapján közzétett őszi előrejelzés szerint ukrajna gazdasági növekedése a tavalyi 4,8 százalékról idén várhatóan 3,7 százalékra lassul, jövőre pedig 6,1 százalékra gyorsul.
A 2025-re vonatkozó jobb kilátásokat a dokumentum azzal a feltételezéssel magyarázza, hogy jövő év elején megteremtődnek a feltételek a gazdaságélénkítési erőfeszítések fokozásához.
Visszatérve a folyó év kilátásainak értékelésére, az Európai Bizottság szerint a magánfogyasztás a hangulat romlása miatt valószínűleg lassulni fog, de 2024-ben a fő hajtóerő lesz, amit az alacsonyabb infláció, az akut munkaerőhiányt tükröző erőteljes bérnövekedés és a munkanélküliségi ráta csökkenése támogat.
A beruházásoknak várhatóan továbbra is kedveznek majd a védelmi és az építőipari szektor kiadásai, bár a fokozott bizonytalanság továbbra is visszafogja a magánberuházások általános növekedését – olvasható a dokumentumban.
A fekete-tengeri közlekedési folyosó újjáéledése várhatóan támogatja az exportot, ami a nettó export GDP-növekedéshez való negatív hozzájárulásának fokozatos csökkenéséhez vezet: az őszi jelentésben szereplő 3,3 százalékról 6 százalékra javították az idei exportnövekedésre vonatkozó előrejelzést. A külkereskedelmi hiány azonban továbbra is fennmarad, tekintettel a gazdaságélénkítés, az újjáépítés és a védelem nagy importigényére.
„Ez az előrejelzés természetesen igen nagy fokú bizonytalansággal terhelt, és a kockázatok többnyire a helyzet romlása felé mutatnak. A konfliktus eszkalálódása nemcsak további emberéleteket követelhet, hanem növelheti az amúgy is magas termelési költségeket, és további termelési kapacitásvesztéshez vezethet. A háború elől menekülő emberek számának növekedése szintén növelheti a munkaerőpiacra nehezedő nyomást, és negatívan befolyásolhatja a hazai keresletet” – áll a jelentésben.
Megjegyzik, hogy a munkaerőpiac 2023 óta a nettó migrációs kiáramlás csökkenése és a belső menekültek részleges visszatérése közepette a stabilizálódás bizonyos jeleit mutatja. A még mindig nagyszámú, külföldön és Ukrajnán belül is lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek azonban valószínűleg továbbra is destabilizálják a munkaerőpiacot, és hozzájárulnak a régiók és ágazatok közötti egyensúlytalanságokhoz.
Az aktualizált jelentésben a munkanélküliség csökkenésére vonatkozó előrejelzés az őszi jelentésben szereplő 16,2 százalékról 15,5 százalékra javult idén, és 14,1 százalékra fog jövőre.
A növekvő munkaerőköltségek, a kínálati zavarok és a belföldi kereslet élénkülése, valamint a háborúval kapcsolatos nagy kiadások várhatóan magasan tartják az inflációt 2024-ben és 2025-ben. A tavaszi előrejelzés szerint a tavalyi 12,8 százalék után idén 5,5 százalékra csökken, jövőre pedig 7,8 százalékra emelkedik az éves átlagos infláció, míg ősszel az Európai Bizottság 7,7 százalékos idei és 7,6 százalékos jövő évi inflációval számolt.
A jelentés szerint az államháztartási hiány magas marad, de fokozatosan csökken: a tavalyi 19,7 százalékról idén a GDP 17,7 százalékára, jövőre pedig a GDP 8,7 százalékára. Ezt várhatóan a bankszektorban a többletnyereségre kivetett adó (a GDP 1 százaléka), az üzemanyag- és dohányadó-csökkentés lejárta (a GDP 1,6 százaléka) és a folyamatban lévő gazdasági fellendülés fogja elősegíteni.
A költségvetési hiány csökkentett becslése miatt az államadósság dinamikájára vonatkozó előrejelzés is javult: idén várhatóan a GDP 94,4 százalékára, jövőre pedig 97,8 százalékára nő, míg ősszel az Európai Bizottság a GDP 96,2 százalékára, illetve 98,3 százalékára számított.
Tekintettel a nagyobb finanszírozási szükségletekre és a belföldi finanszírozás szélesebb körű, magasabb kamatlábakon történő felhasználására, az államadósság várhatóan tovább növekszik, bár lassabb ütemben, és a GDP 100 százalékának küszöbértéke alatt marad – áll a jelentésben.
(MTI)
![subscribe](/images/train.jpg)
Iratkozz fel speciálisan erre a célra kialakított Telegram-csatornánkra, melyen teljes egészében megosztjuk cikkeinket! A telefonod háttérben futó üzemmódban fogja betölteni az aktuális híreket, így nem fogsz lemaradni a legfontosabb eseményekről!
Feliratkozás